Væsentlighedsvurdering af ændret styringspraksis i Tissø i forhold til terrestriske naturtyper og arter

Det ansøgte projekt

Kalundborg Forsyning og Kalundborg Kommune har bl.a. i Tissøforum, med deltagelse af organisationer, lodsejere m.fl., arbejdet med mulighederne for øget vandindvinding og i den forbindelse en ændret styringspraksis for Tissøs vandspejl.

Indvindingen er i dag på ca. 3,5 mio. m3/år men har en ramme på 5 mio. m3, og styringen af Tissøs vandspejl foregår efter regulativet, der fastlægger sigtepunkter for hver enkelt uge, se grafen herunder.

I praksis har den naturlige variation i nedbørsmængden fra år til år meget stor betydning, og vandspejlet kan ligge langt over sigtepunkterne i våde år, dog sjældent over kote 2,5 m:

Sort linje = sigtepunkter, målte vandstande vises med farver. Graf fra oplæg til Tissøforum 8. okt. 2019

Det foreslås at indvindingen skal stige til rammen på de 5 mio. m3/år eller udvides til 7 mio. m3/år og at styringspraksis omlægges, dels for at give større forsyningssikkerhed i tørre år, dels for at tilgodese ørreder og andre fisk i Nedre Halleby Å.

Med den nuværende styrepraksis lukkes slugene i stemmeværket når vandstanden ligger under sigtepunkterne, og indvindingen fra Tissø lukkes når vandstanden synker til under kote 0,8 m. Når stemmeværket lukker helt af og effektivt tørlægger åens hovedløb er det meningen at en mindre vandstrøm fortsat skal løbe gennem omløbsstryget, der holdes ved lige i længere tid end ellers, ved at der ikke indvindes fra søen.

I praksis bliver selv omløbsstryget dog tørlagt i særligt tørre år, og uanset om der indvindes eller ej, genoprettes åens vandføring først når vejret har skiftet til en mere regnfuld periode. Dette kan i nogle år ramme vandringsbevægelserne for ørred, der finder sted mellem august og december.

Efter den foreslåede styringspraksis skal der altid kunne løbe vand i Ndr. Halleby Å, til gengæld skal vand også kunne indvindes selv i tørre år:

Alternativ styring #2 fra oplæg til Tissøforum 8. okt. 2019. Ørredvandring foregår i månederne 8-12 (th.) og forsætter ind i januar (tv.)

Uanset styringspraksis og indvindingsstørrelse vil der stadig forekomme ekstreme år med tørke, der kan ramme åens vandføring og ørredvandringen, ligesom der kan forekomme oversvømmelser i den våde sæson, der ikke kan styres i nævneværdigt omfang selv når alle slug i stemmeværket er åbnet.

Da det ansøgte foregår i et Natura 2000-område skal kommunen sikre varetagelsen af områdets beskyttelsesinteresser når der træffes afgørelse om tilladelse, dispensation m.m.

Det pågældende Natura 2000-område nr. 157, Åmose, Tissø, Halleby Å og Flasken udgøres på lokaliteten af EU-Habitatområde nr. 138, Åmose, Tissø, Halleby Å og Flasken samt EU-Fuglebeskyttelsesområde nr. 100, Tissø, Åmose og Hallenslev Mose.

Natura 2000-området er udpeget for at beskytte en række arter og naturtyper, se vedlagte udpegningsgrundlag i bilag 2.

Denne vurdering omhandler den ansøgte styringspraksis’ påvirkning af de terrestriske naturtyper, én udpegningsart og ynglefugle der har levesteder langs Tissøs bredder, imens naturtyper i sø og vandløb behandles andetsteds.

Vandstandsændringer

Til støtte for vurderingen er der foretaget modelberegninger af vandstande i Tissø ud fra tal for nuværende og ændret styringspraksis (se evt. baggrundsmaterialet på sagen).

Beregningerne viser på et overordnet plan, at den ændrede styringspraksis i forhold til den nuværende vil medføre at:

Hyppigheden af lav vandstand i Tissø stiger i vinterperioden (okt-febr.). F.eks. vil vandstandskoten i december ligge på 0,8 m ca. 10 % af tiden (eller hvert 10. år) mod nu 1,1 m ca. 10 % af tiden. Dette er en følge af at mere vand lukkes ud af søen og sikrer mere konstant vandføring i Ndr. Halleby Å igennem efteråret – om stemmeværket blev fjernet ville vandstanden i december være lidt lavere endnu.

Ny praksis, 7 mio. m3, klimafremskrevet Intet stemmeværk Eksist. praksis, 5 mio. m3 over hele året Eksist. praksis, 5 mio. m3

Eksempel på hyppighedsfordeling af vandstande i december måned. Bemærk at kurverne følges på store dele af figuren (bortset fra lysegrå = intet stemmeværk). Der er mao. ingen forskel på hyppigheden af vandstande i ’det brede mellemområde’ ved de forskellige scenarier.

Ved regulering som nu og 5 mio. m3 indvinding (= rød linje) ses en højere december-hyppighed af høje vandstande i den lave ende (indtil ca. 1,2 m vandspejlskote), og ved de højeste vandstande ligger scenariet 7 mio. m3, klimafremskrevet (= stiplede lilla linje) over de andre scenarier, dvs. at højere vandstand vil forekomme med en øget hyppighed i dette scenarie i forhold til de andre.

Bemærk at stiplet lysegrå = eksisterende praksis over hele året giver få % hyppighed for endnu højere vandstand og at den målte, maksimale vandstand (første side) nogle år faktisk har ligget over de 2,5 m.

Hyppigheden af en noget højere vandstand stiger forår og sommer: Ca. 10 cm højere vandstandskote i forhold til nuværende praksis vil ses 20 % af tiden i april og med stigende hyppighed over sæsonen, så den optil 10 cm højere vandstand vil være til stede 90-80 % af tiden i juli og august. Vandet er dog jævnt faldende over sommerperioden, så hvor vandstanden med forøget hyppighed i april ligger omkring kote 1,45, og højere korter har uændret hyppighed, så ligger det forhøjede niveau i juli omkring 1,25 m - om stemmeværket blev fjernet ville vandstanden være 10-15 cm lavere i perioden juli til november.

Hyppigheden af ekstremt høj vandstand bliver ikke påvirket, da disse episoder alene er betinget af særligt regnfulde år – med en fremskrivning med klimamodeller og forudsat indvinding af 7 mio. m3 årligt resulterer dette i at vandstanden bliver højere i ekstreme situationer i 8 af årets måneder, i juni, september og november ses ekstremerne at være uændrede i forhold til nu, imens oktober viser lavere ekstrem-vandstand med denne fremskrivning.

Eksist. praksis, 5 mio. m3 Intet stemmeværk Ny praksis, 7 mio. m3, klimafremskrevet Eksist. praksis, 5 mio. m3 over hele året

Eksempel på hyppighedsfordeling af vandstande i juli måned. Bemærk at kurverne for alle scenarier følges ad når det gælder vandstande over ca. 1,30 m og at vandstanden for ny styringspraksis (blå og lilla linjer) under dette niveau ligger med ca. 10 cm højere vandstand i forhold til den nuværende praksis (rød).

Den forskydning af vandspejlet, der forårsages af ændret styringspraksis, har derved en høj hyppighed, men berører kun terræn under den nævnte kote med oversvømmelser – over kote ca. 1,3 m vil uforandret være oversvømmet i 10 % af tiden (eller hvert 10. år).

Natura 2000

En væsentlig præmis der ligger til grund for forvaltningen af Natura 2000-området er at sikre: ”… en hensigtsmæssig hydrologi, drift og pleje”, som det er beskrevet i det statslige indsatsprograms generelle retningslinjer.

Behovet for egentlig, indgribende naturpleje kan reduceres eller gøres helt overflødig om den løbende drift er optimal, og dette kan på nogle lokaliteter kræve at vandstanden er tilstrækkeligt lav for at sikre græsningsstart tidligt på sæsonen.

Det er derfor ikke i alle tilfælde det optimale at indføre naturlig hydrologi, givet de forekomstarealer som naturtyperne har i dag. Begrebet naturlig hydrologi indgår dog i beskrivelsen af indikatorer for flere naturtyper i KGB og indebærer typisk at dræn skal sløjfes eller grundvandsstanden hæves så drænede arealer bliver mere våde.

Beskrivelse af lokaliteten og dennes omgivelser:

Tissø udfylder med sine 12 km2 et dødishul på overgangen mellem det høje landskab mod øst (Kløveshøj: 100 m) og det flade landskab mod Storebæltskysten (typiske terrænhøjde under 15 m mod sydvest).

Søen har en tallerkenform med en meget flad randzone, hvorfor ændringer i vandstanden hurtigt vil oversvømme eller blotlægger store arealer langs bredderne. Dette kan være baggrunden for at naturtypen ’søbred med småurter’ er angivet i de første kortlægninger af Natura 2000-området, en betegnelse der dog ikke er videreført ved senere kortlægninger. Som større sø (>5 ha) er forvaltningen af Tissø frem til gunstig bevaringsstatus underlagt vandrammedirektivet, og det fremgår af vandplanternes basisanalyser at søen karakteriseres som kransnålalgesø.

Af vandløb er Øvre og Nedre Halleby Å og Duemoserenden kortlagt som vandløb med vandplanter.

Langs søbredderne findes udstrakte, § 3-beskyttede eng- og moseområder, navnlig med rørsump yderst mod søfladen og græssede engarealer langs øst- og nordbredden og til dels også langs vestbredden. Disse eng- og moseområder er levested for fire ynglefugle på Fuglebeskyttelsesområdets udpegningsgrundlag, se videre i afsnittet om udpegningsarter og bilag 2.

Trods den udstrakte eng- og mosenatur er arealer kortlagt med habitatnatur kun sparsomt forekommende. Langs søens nord- og østbred er blot er kortlagt 5 partier med rigkær (fordelt på 7 enklaver), 5 partier med overdrevstyper (i 6 enklaver) og dertil skovnatur i Klinteskov (5 delarealer) og yderligere ét lille parti med elle- og askeskov nær Sæby Kirke, se kortet herunder.

Placeringen af stemmeværket, der regulerer vandstanden jf. styringspraksis (evt. 3130, Søbred med småurter) 3260 Vandløb med vandplanter 6120 Kalksand-overdrev og/eller 6210 Kalkoverdrev 9130 Bøg på muld og 9160 Egeblandskov 3260 Vandløb med vandplanter 91E0 Elle- og askeskov 3140 Kransnålalgesø 6210 Kalkoverdrev 6210 Kalkoverdrev 7230 Rigkær

Kortudsnit fra http://miljoegis.mim.dk/cbkort?&profile=miljoegis-natura2000: Gul = lysåbne naturtyper, grøn = skovnaturtyper, blå = sønaturtyper (i søer < 5 ha.).

Påvirkning af naturtyper på habitatområdets udpegningsgrundlag

De to vådbundstyper 7230 rigkær og 91E0 elle- og askeskov findes nær søens bred og vil derfor kunne blive påvirket af ændringer i vandspejlet, der enten udtørrer arealet som følge af vandstandssænkning eller oversvømmer det i kraft af en aktiv tilbageholdelse af vand i Tissø.

Derimod er det kommunens vurdering at de tørre naturtyper (overdrevstyperne 6120 og 6210 og skovtyperne 9130 og 9160 på relativt tør bund) som udgangspunkt ikke vil blive påvirket af forandret vandtilgængelighed som følge af ny styringspraksis. Ét areal med type 6210 kalkoverdrev er dog kortlagt med samme nærhed til vandfladen som det tilstødende rigkær og må derfor også indgå i vurderingen.

Nærmest søbredden rammes de lavtliggende partier også i dag oversvømmelser ved ekstrem høj vandstand, hyppigheden af disse oversvømmelser vil som nævnt ikke blive ændret ved en ændret styringspraksis, men givetvis som følge af klimaændringer.

En ny styringspraksis vil derimod som nævnt give optil 10 cm højere vandstand end nu i juli-august og, med en relativt lav hyppighed, lidt lavere vandstand om vinteren.

De kortlagte arealer med naturtyperne er vist i bilag 1 og vurderes hver for sig herunder:

Naturtype 91E0 Elle- og askesump er bl.a. karakteriseret ved de nævnte træarter og ved en våd bund med en vis vandbevægelse, i sin mest udprægede form som egentlige kildevæld, der dog er en habitatnaturtype for sig. Næringsholdet er relativt højt, da elletræer har kvælstoffikserende rodknolde og både Ask og Rød-el har meget let omsætteligt løv.

To af de tre kortlagte arealer ligger tæt på søbredden og udfylder terræn mellem kote 1,75 og 2,25-3,75 m, to steder hvor skovtypen findes i lavninger i højere terræn ligger overkanten kortlagt areal dog oppe i 7,25 hhv. 10,75 m.

I KGB fremhæves navnlig dræning som problematisk for naturtypen, og kommunen vurderer at den vandtilgængelighed og de vandbevægelser der karakteriserer naturtypen ikke vil blive negativt påvirket ved de ændringer i vandspejlet som følger af ny styringspraksis:

Asketræer og i særdeleshed elletræer er meget robuste i forhold til vandmættet eller vanddækket terræn omkring rødderne og forventes derfor ikke at blive fortrængt af en forhøjet vandstand i sommerperioden, navnlig da kun areal i kote 1,5 m og nedefter berøres.

Den lidt hyppigere, lave vandstand i vinterperioden vil, pga. årstidens lave temperaturer og dermed den lave omsætning, ikke føre til forøget næringsniveau som følge af øget nedbrydning/formuldning hvor mosejord tørrer ud. Da der fortsat vil være hyppig oversvømmelse til samme kote som i dag, vil mindre oversvømmelsestolerante træarter ikke kunne vinde indpas.

Med målene for Natura 2000-områderne forudsættes det at skovnaturtypernes areal bliver opretholdt i de enkelte områder fra planperiode til planperiode, men ikke nødvendigvis på eksakt samme forekomstareal.

Naturtype 7230 Rigkær er som Elle- og askeskov karakteriseret ved en våd jordbund, og rigkær er desuden betinget af vand med et højt mineralindhold (kalk, jern mv.), ofte som fremvældende grundvand. Af tilstedeværelsen af grundvand følger også at rigkær har en lav tilgængelighed af næringsstoffer, da mineralerne binder især fosfor.

Som en lysåben naturtype er en passende græsning desuden nødvendig for at holde arealerne fri for opvækst af tagrør, grove græsser, højstauder, træer o.a. vedplanter, og tilgroningen kan forværres ved dræning eller anden sænkning af det terrænnære vandspejl der giver der giver de større planter bedre kår.

5 ud af 7 kortlagte arealer langs Tissø starter omkring kote 2 m, de to sidste har nedre grænse allerede ved kote 1,75 m, og arealernes øvre rand svinger fra kote 2,75 m til 7,5 m.

De ændringer i vandstanden, som følger af en ændret styringspraksis vurderes ikke at ramme rigkærsarealerne negativt: Lavere vintervandstand i 10 % af tiden (eller hvert 10. år) forventes ikke at medføre øget tilgroning med vedplanter i forhold til nu, imens øget tilbageholdelse af søens vand som nævnt primært berører arealerne under kote 1,5 m, altså på lavere terræn end den nederste rand af rigkærsarealerne.

Det er muligt at ændringerne i vandspejlets højde også kan føre til ændringer i strømningerne af det terrænnære vandspejl på højere grund, i fald dette bevirker en højere grad af vandudtrængning på skrånende terræn forventes kun bedring af forholdene for rigkærene: Det bemærkes i KGB, at: ” Plantesamfund på kalkrig bund med svingende grundvandsstand (sommertørre) hører ind under type 6410”. Denne naturtype, Tidvis våd eng, kan i nogen tilfælde være svær at identificere overfor rigkær, men med en lidt højere vandstand i sommersæsonen som følge af ny styringspraksis kunne rigkær langs Tissø blive mere ’stabile’ og genkendelige.

Af PRIOR-kortene, der bygger på data fra 1. og 2. habitatkortlægning (2004-06 hhv. 2010-12), fremgår det at hydrologien i rigkærene er forværret imellem de to kortlægninger. En indsats for en forbedret hydrologi ville angiveligt kun kunne bedre tilstanden af naturtypen < 5% efter 1. kortlæning, men 10-15% anslået ud fra data fra 2. kortlægning.

PRIOR-kortene fortæller ikke nærmere på hvilken måde hydrologien er forværret (oversvømmelse eller udtørring?), og der er ikke fra kommunens side noget kendskab til ændringer i terrænet, der kunne påvirke hydrologien. Der er derfor ikke umiddelbart noget forhold eller tiltag, som kan betragtes i kumulation med ændringer i styringspraksis. PRIOR-værktøjet er pt. ikke videreført med data fra 3. kortlægning (2016-19).

Naturtype 6210 Kalkoverdrev er en karakteristisk tørbundsflora på næringsfattig grund, der som nævnt ét sted er kortlagt på samme terrænforhold og højder som det tilstødende rigkær nord for Klinteskov (se bilag 1).

Dette må indebære at overdrevsarealet oversvømmes med samme hyppighed som rigkæret, og en forklaring på overdrevets udbredelse kunne evt. søges i jordbundsforholdene, hvor f.eks. en tørrere sommertilstand pga. fravær af fremvældende grundvand kunne betinge overdrev.

Med en nedre grænse ved kote 1,75 vil kalkoverdrevet ikke blive berørt af hyppigere oversvømmelse som følge af ændret styringspraksis.

Påvirkning af arter på fuglebeskyttelses- og habitatområdets udpegningsgrundlag

På kortudsnittet herunder vises det sammenfaldende leveområde (ynglested) for hhv. Rørdrum og Rørhøg og Fjord- og Dværgterne, alle ynglende arter på fuglebeskyttelsesområdets udpegningsgrundlag.

Øvrige ynglefugle har deres levesteder andetsteds i Natura 2000-området hvor de ikke bliver berørt af styringspraksis i Tissø. De fire ovennævnte arter der har reder i nær kontakt med vandspejlet og er påvirket af oversvømmelsesepisoder, hvis hyppighed som nævnt afhænger af vejrfænomener og ikke ændret styringspraksis.

Specifikt for ternerne, der har redested på tre kunstigt anlagte øer nær sydbredden, så vil disse ikke blive påvirket af højere vandstand om foråret som følge af ændret styringspraksis, da øernes overflade ligger omkring kote 1,7-1,8 m og den ændrede vandspejlshøjde angår vandstande under kote 1,5 m.

Rørdrum og Rørhøg Fjordterne og Dværgterne

Kortudsnit over ynglefugles levesteder langs Tissø, byggende på korttemaer fra http://miljoegis.mim.dk/spatialmap?profile=natura2000planer3basis2020

Bemærk at der ikke længere er kortlagt levesteder for Brushane på søbredden længere mod nord, sådan som det var tilfældet i de to foregående basisanalyser.

Af arter på habitatområdets udpegningsgrundlag vurderer kommunen ikke at ændret styringspraksis vil påvirke odder, pigsmerling og stor vandsalamander. De to førstnævnte er indifferente i forhold til hvor vandspejlet ligger, og salamanderen yngler næppe i selve Tissø men kan muligvis anvende elleskov og anden vådbund som rasteområde, en aktivitet der ikke forandres eller påvirkes ved den ændrede styringspraksis.

Endelig er skæv vindelsnegl kendt fra to af de kortlagte rigkær, hvor arten ikke vil blive påvirket så længe som rigkæret som levested ikke påvirkes negativt eller begrænses i udbredelse.

Konklusion:

Naturtyper og arter omfattet af EU-direktiverne for habitat- og fuglebeskyttelse vil ikke blive påvirket negativt ved ændret styringspraksis som beskrevet i forbindelse med fornyet vandindvinding.

Til den tidligere vandindvindingstilladelse var knyttet et overvågningsprogram, der skulle følge udvikling og ændringer af vegetationszoner i bredzonens natur, men da dataindsamlingen i høj grad faldt sammen med år med ekstrem høj vandstand var det ikke muligt at konkludere noget om vandindvindingens indflydelse på naturen.

Fra statslig side er der siden blevet indført NOVANA-overvågning langs bredderne hvert 6. år, og på den baggrund anser kommunen det ikke som væsentligt at opstille et nyt program i forbindelse med den ny vandindvindingstilladelse: Et parallelt overvågningsprogram vil næppe kunne finde ændringer i naturforholdene, som NOVANA-programmet ikke vil afsløre, navnlig om disse ændringer er så alvorlige at der må gribes ind fra myndigheds side.

Bilag 1:

Kortudsnit og højdeprofiler for naturtype 7230 Rigkær og 91E0 Elle- og askeskov langs Tissøs bredder.

Lokalitet nær Søvang 12 syd for Ll. Fuglede:

7230 Rigkær er kortlagt mellem kote 2-4 m, jf. den indsatte højdeprofil genereret ved den mørkeblå streg.

Lokalitet nær krydset Søvang/Søvejen, øst for Ll. Fuglede:

7230 Rigkær er kortlagt mellem kote 2-3,75 m.

Lokalitet overfor Søvejen 29:

7230 Rigkær er kortlagt mellem kote 1,75-2,0 m og mellem kote 2,5-2,75 m.

Lokalitet ved Sæbyvej mellem Fælledvej og Selschaudsdalvej:

7230 Rigkær er kortlagt mellem kote 2-3,25 m.

Lokalitet ved Sæbyvej overfor Selschaudsdalvej:

7230 Rigkær er kortlagt mellem kote 2,5 og 7,5 m.

Mod nord på arealet er noteret fund af udpegningsarten Skæv vindelsnegl.

Lokalitet ved Sæbyvej nord for Klinteskov:

7230 Rigkær er kortlagt mellem kote 1,75 og 6 m, 6210 ligeså (markeret: NB)

På den del af rigkærsarealet der buler mod nord ind i overdrevet er noteret fund af udpegningsarten Skæv vindelsnegl.

Lokaliteter i Klinteskov: I den nordlige ende er 61E0 Elle- og askeskov kortlagt mellem kote 1,75 og 3,75 og igen imellem kote 4,5 og 7,25 m.

I det sydlige af Klinteskov er 61E0 Elle- og askeskov er kortlagt mellem kote 1,75 og 3,75 m og igen (som selvstændig lokalitet) mellem kote 8,25 og 10,75 m.

Lokalitet ved Sæbyvej nord for Sæby Kirke.

61E0 Elle- og askeskov er kortlagt mellem kote 1,75 og 2,25 m.

Bilag 2: Udpegningsgrundlag for Internationale Naturbeskyttelsesområder / Natura 2000-områder i Kalundborg Kommune

Internationale Naturbeskyttelsesområder dækker i Danmark over tre områdekategorier: RAMSAR-områder, EU-Fuglebeskyttelsesområder og EU-Habitatområder.

De to sidstnævnte kaldes under et for Natura 2000-områder og har et større eller mindre arealmæssigt sammenfald. Samtlige RAMSAR-områder er også udpeget som EU-Fuglebeskyttelsesområder.

Bestemmelserne for de Internationale Naturbeskyttelsesområder er dels fastlagt i den mellemstatslige RAMSAR-konvention der beskytter (vand-)fugle på verdensplan, og dels i EU’s Fuglebeskyttelsesdirektiv og Habitatdirektiv, der beskytter hhv. fuglelivet og særlige og sjældne naturtyper og arter af fællesskabsbetydning.

På nogle felter er bestemmelserne strammere i RAMSAR-områder end i Natura 2000-områder, og beskyttelsen af nogle arter efter Habitatdirektivet rækker udover Natura 2000-områderne: De såkaldte Bilag-IV-arter er strengt beskyttede overalt på deres levesteder.

Mere information kan findes på Miljøstyrelsens Hjemmeside:

https://mst.dk/natur-vand/natur/natura-2000/

Oversigtskort over Natura 2000-områderne i Kalundborg Kommune

Natura 2000-område nr. 154: Sejerø Bugt, Saltbæk Vig, Bjergene, Diesebjerg og Bollinge Bakke Bestående af Habitatområde nr. 135: Sejerø Bugt og Saltbæk Vig Habitatområde nr. 244: Bjergene, Diesebjerg og Bollinge Banke Fuglebeskyttelsesområde nr. 94: Sejerø Bugt og Nekselø Fuglebeskyttelsesområde nr. 99: Saltbæk Vig Natura 2000-område nr. 156: Store Åmose, Skarre Sø og Bregninge Å Bestående af Habitatområde nr. 137: Store Åmose, Skarresø og Bregninge Å Fuglebeskyttelsesområde nr. 117: Store Åmose Natura 2000-område nr. 157: Åmose, Tissø, Halleby Å og Flasken Bestående af Habitatområde nr. 138: Åmose, Tissø, Halleby Å og Flasken Fuglebeskyttelsesområde nr. 100: Tissø, Åmose og Hallenslev Mose Natura 2000-område nr. 166: Røsnæs, Røsnæs Rev og Kalundborg Fjord Bestående af Habitatområde nr. 195: Røsnæs, Røsnæs Rev og Kalundborg Fjord

Habitatområder: Grøn skravering, fuglebeskyttelsesområder: Lilla skravering, kommunegrænse blå.

Det areal der indgår aktuelle vurdering er indrammet med rødt.

Udpegningsgrundlag for Internationalt Naturbeskyttelsesområde i Kalundborg Kommune: Habitatområde nr. 138: Åmose, Tissø, Halleby Å og Flasken

De arter og naturtyper der er fremhævet med blåt har forekomster langs Tissø der kunne blive påvirket af ændret styringspraksis og vandindvinding.

De øvrige forekommer enten andetsteds i habitatområdet eller vurderes ikke at blive påvirket (f.eks. tørbundsnatur, fisk).

1014	Skæv vindelsnegl (Vertigo angustior)
1149	Pigsmerling (Cobitis taenia)
1166	Stor vandsalamander (Triturus cristatus cristatus)
1355	Odder (Lutra lutra)
1130	Flodmundinger
1150	*Kystlaguner og strandsøer
1220	Flerårig vegetation på stenede strande
1310	Vegetation af kveller eller andre enårige strandplanter, der koloniserer mudder og sand
1330	Strandenge
2130	*Stabile kystklitter med urteagtig vegetation (grå klit og grønsværklit)
3130	Ret næringsfattige søer og vandhuller med små amfibiske planter ved bredden
3140	Kalkrige søer og vandhuller med kransnålalger
3150	Næringsrige søer og vandhuller med flydeplanter eller store vandaks
3260	Vandløb med vandplanter
4030	Tørre dværgbusksamfund (heder)
6120	* Meget tør overdrevs- eller skræntvegetation på kalkholdigt sand
6210	Overdrev og krat på mere eller mindre kalkholdig bund (* vigtige orkidélokaliteter)
6230	*Artsrige overdrev eller græsheder på mere eller mindre sur bund
6410	Tidvis våde enge på mager eller kalkrig bund, ofte med blåtop
7230	Rigkær
9130	Bøgeskove på muldbund
9160	Egeskove og blandskove på mere eller mindre rig jordbund
91D0	* Skovbevoksede tørvemoser
91E0	*Elle- og askeskove ved vandløb, søer og væld

* angiver de særligt truede naturtyper og arter på europæisk plan (såkaldt prioriterede arter og naturtyper).

Udpegningsgrundlag for Internationalt Naturbeskyttelsesområde i Kalundborg Kommune:
EU-Fuglebeskyttelsesområde SPA 100: Tissø, Åmose og Hallenslev Mose

De arter der er fremhævet med blåt har levesteder langs bredden af Tissø, der kan blive påvirket af ændret styringspraksis og vandindvinding.

De øvrige forekommer enten andetsteds i habitatområdet eller vurderes ikke at blive påvirket (f.eks. trækfugle, der alene anvender søen til overnatningssted).

Arter på bilag 1, jf. artikel 4, stk.1	Andre arter, jf. artikel 4, stk. 2	Ynglende i.h.t. DMU’s database	Trækkende i.h.t. DMU’s database	Kriterier
Rørdrum	Y	F3
Pibesvane	T	F2, F4
Sangsvane	T	F2, F4
Rød Glente (ny udpegning pr. dec. 2012)	Y	F1
Havørn	Y	F1
Rørhøg	Y	Tn	F3
Fiskeørn	Y	F1, F2
Plettet Rørvagtel (ny udpegning pr. dec. 2012)	Y	F1
Brushane	Y	F1
Fjordterne	Y	F3
Dværgterne	Y	F1
Sædgås	T	F4
Grågås	T	F4

Y: Ynglende art.
T: Trækfugle, der opholder sig i området i internationalt betydende antal.
Tn: Trækfugle, der opholder sig i området i nationalt betydende antal.

F1: arten er opført på Fuglebeskyttelsesdirektivets p.t. gældende Bilag I og yngler regelmæssigt i området i væsentligt antal, dvs. med 1% eller mere af den nationale bestand.

F2: arten er opført på Fuglebeskyttelsesdirektivets p.t. gældende Bilag I og har i en del af artens livscyklus en væsentlig forekomst i området ved at være regelmæssigt tilbagevendende og forekomme i internationalt betydende antal.

F3: arten har en relativt lille, men dog væsentlig forekomst i området, fordi forekomsten bidrager væsentligt til den samlede opretholdelse af bestande af spredt forekommende Bilag I ynglefugle som f.eks. Natravn og Rødrygget Tornskade. For mere fåtallige Bilag I trækgæster, hvor områder i Danmark er væsentlige for at bevare arten i dens geografiske sø- og landområde, skal arten forekomme med 1% eller mere af den nationale bestand.

F4: arten er regelmæssigt tilbagevendende og forekommer i internationalt betydende antal, dvs. at den i området forekommer med 1% eller mere af den samlede bestand inden for trækvejen af fuglearten.

F5: arten er regelmæssigt tilbagevendende og har en væsentlig forekomst i områder med internationalt betydende antal vandfugle, dvs. at der i området regelmæssigt forekommer mindst 20.000 vandfugle af forskellige arter, dog undtaget måger.

F6: arten har en relativt lille, men dog væsentlig forekomst i området, fordi forekomsten bidrager væsentligt til at opretholde artens udbredelsesområde i Danmark.

F7: arten har en relativt lille, men dog væsentlig forekomst i området, fordi forekomsten bidrager væsentligt til artens overlevelse i kritiske perioder af dens livscyklus, f.eks. i isvintre, i fældningstiden, på trækket mod ynglestederne og lignende.

Sigtepunkter i Tissø, jf. kommunens hjemmeside: https://www.kalundborg.dk/Borger/Veje_teknik_og_milj%C3%B8/Natur/Vandl%C3%B8b_og_s%C3%B8er/S%C3%B8er/Vandstanden_i_Tiss%C3%B8.aspx

Kriterier for gunstig bevaringsstatus. Faglig rapport fra DMU, nr. 457, 2. udgave. http://www2.dmu.dk/1_viden/2_Publikationer/3_fagrapporter/rapporter/FR457_2udg_www.pdf

Jf. dokument på sagen, der er udtræk fra http://prior.dmu.dk/ - hjemmesiden er pt. ude af drift.